ГЕРБ търпи сериозен срив на доверие 2 месеца преди евроизборите
![ГЕРБ търпи сериозен срив на доверие 2 месеца преди евроизборите](/media/131/th-5508380324-1000x666.l.webp)
Съществени щети върху образа и доверието към ГЕРБ във важен политически момент - два месеца преди изборите за Европейски парламент, регистрира регулярното национално представително проучване на "Арфа рисърч". Проучването е направено от 22 до 26 март сред 1011 души и е съвпаднало по време с разкритията за придобити от властимащи на различни позиции евтини апартаменти и подадените в тази връзка оставки.
Началните реакции на гражданите, измерени в хода на развитието на скандала, са твърде остри - 10.3 на сто са на мнение, че няма проблем в придобиването на апартаментите, това е предизборна атака от страна на опозицията. Според 66.6 на сто обаче това е злоупотреба с влияние на хора във властта. Почти всеки втори от симпатизантите на ГЕРБ (47.3 на сто) също споделя това мнение.
Извън конкретната ситуация, в по-общ политически план чувствително ерозира образът на ГЕРБ по отношение на заявката за решителна борба срещу корупцията, с която дойде на власт през 2009 г. Към момента едва 12.8 на сто от българите са убедени, че ГЕРБ е партията, която води по-принципна битка в тази посока. За БСП така мислят 11.3 на сто от анкетираните. 7.4 на сто са на мнение, че истинската битка се води от "други политически сили". Според преобладаващото мнозинство обаче (57.3 на сто) никой не води решителна борба с корупцията в България.
Изследването не може да установи какъв е "приносът" на последния скандал за отношението на гражданите към управлението, но, съдейки по динамиката на обществените нагласи, той вероятно е усилил вече съществуващи съмнения и като резултат тегли надолу партия, правителство, премиер, коментират социолозите.
Според данните позитивното отношение към правителството спада с 4 пункта - от 17 на сто на 13 процента, отрицателното нараства до 52 на сто, като отлив на доверие е налице дори сред вътрешния кръг симпатизанти на управляващите партии.
Негативен е ефектът и върху персоналния рейтинг на премиера Бойко Борисов (28 на сто доверие срещу 43 на сто недоверие).
Сред министрите с най-високо доверие продължава да се ползва Томислав Дончев, следван от Екатерина Захариева и Красен Кралев.
Позитивен индекс (превес на положителните над негативните мнения) имат също Красимир Вълчев, Николина Ангелкова и Росен Желязков.
Народното събрание е "застинало"
на 8 процента одобрение, но неодобрението, резултат от проблемите с кворума и гласуваните спорни законови текстове, продължава да расте, достигайки 59 на сто. Единствено председателят на парламента Цвета Караянчева успява да запази личен рейтинг. Тя се ползва с два и половина пъти по-високо одобрение спрямо Народното събрание (20 на сто одобрение) и двойно по-ниско неодобрение (30 процента).
Президентът Румен Радев възстановява
част от загубеното през декември доверие и към края на март получава положителни оценки от 51 на сто от българските граждани, срещу 15 на сто отрицателни.
На фона на щетите, които понася ГЕРБ, преминаването на останалите партии към мобилизационна изборна вълна и туширането до известна степен на острите им публични пререкания, води до стабилизиране на техните позиции, макар и на по-ниски равнища в сравнение с управляващите, коментират социолозите.
Сред лидерите Корнелия Нинова бележи ръст от 4 на сто, стигайки до 23 процента. С 3 процента увеличава рейтинга си Красимир Каракачанов, а Валери Симеонов и Волен Сидеров - с по 2 на сто.
Липсата на реални дебати по европейските теми и по позицията на България в тях, както и текущите скандали, водят до силно ограничаване на желанието за участие в предстоящите избори. Към края на март, 35 на сто от имащите право на глас българи твърдят, че със сигурност ще участват в изборите за Европейски парламент. Почти две трети се колебаят, или са твърдо убедени, че няма да гласуват.
В резултат, след известно "откъсване" на ГЕРБ пред БСП през февруари, към момента ножицата между двете политически сили плътно се затваря, като дистанцията между тях е в рамките на статистическата грешка.
[[{"fid":"330095","view_mode":"default","fields":{"format":"default","alignment":"","field_file_image_alt_text[und][0][value]":false,"field_file_image_title_text[und][0][value]":false},"link_text":null,"type":"media","field_deltas":{"1":{"format":"default","alignment":"","field_file_image_alt_text[und][0][value]":false,"field_file_image_title_text[und][0][value]":false}},"attributes":{"height":432,"width":768,"class":"media-element file-default","data-delta":"1"}}]]
Източник: Алфа Рисърч
Ако евроизборите бяха днес,
33.9 на сто от гласуващите биха пуснали бюлетина за ГЕРБ-СДС срещу 33.4 на сто за БСП. ДПС събира 10.6 процента от потенциалния вот и е третата политическа сила, сигурен участник в Европейския парламент. Предвид твърдостта на ДПС избирателите, спад в активността ще увеличи тежестта на Движението и подобно на евровота от 2007г. би могло да ги постави в по-голяма близост до водещите ГЕРБ и БСП.
Според анализаторите сближаването на позициите между ГЕРБ и БСП е резултат от три фактора: лек спад от около 1.5 на сто на електоралната подкрепа за ГЕРБ спрямо февруари, отлив на желаещи да гласуват сред по-широката му електорална периферия, мобилизация на БСП и относително увеличаване на електоралната й тежест при по-ниска избирателна активност. Формулата ГЕРБ-СДС привлича подкрепата на две трети от бившите избиратели на ГЕРБ и една четвърт от тези на Реформаторския блок. БСП успява да задържи над 80 на сто от гласувалите за нея преди две години.
"Демократична България" с вот от 5.1 на сто е все още малко под бариерата от 5.88 процента, необходима за спечелването на мандат. Партиите от коалицията Обединени Патриоти, които в рамките на настоящото проучване са измервани поотделно, постигат следните резултати: ВМРО- 4.1 на сто, НФСБ - 2.2 процента, Атака - 2.1 на сто от решилите да гласуват. Така, като партия с най-голям шанс за излъчване на евродепутат се очертава ВМРО, но това ще зависи до голяма степен от способността й да привлече част от вота на останалите националистически формации.
Ако тенденциите за паритет между водещите партии продължат, а други политически сили се окажат близки до прага за излъчване на евродепутати, изходът от предизборната надпревара може да се окаже силно повлиян от водачите на листи и способността им да добавят гласове към партийния вот, смятат социолозите.
Ключови думи
ОЩЕ ОТ КАТЕГОРИЯТА
|
|
Коментари
Няма въведени кометари.